![](https://orivedensanomat.fi/wp-content/uploads/2024/04/Komposti1-1024x683.jpg)
Biojätteen lajittelu on nykyisin pakollista taajamissa, ja moni omakotitaloalueella asuva on ottanut naapureiden kanssa käyttöön biokimpan, jossa biojätteet kiikutetaan yhteiseen biojäteastiaan.
Omakotiasujalla on myös toinen vaihtoehto, nimittäin perinteinen ja edelleen suosiotaan nostava kompostointi, joka lienee biojätteen lajitteluvaihtoehdoista se kaikista ekologisin.
Marjatta Wirénin takapihalle muutti vuonna 2021 lämpöeristetty, noin 500 euroa maksanut pikakompostori, kun tietoa biokimpoista ei vielä ollut.
Wirén kertoo, että aikaisemmin kaikki kotitaloudessa syntyvä biojäte piti laittaa sekajätteeseen, mikä tuntui kierrätystä kannattavasta naisesta inhottavalta.
– Tykkäsin laitteen ympäristöystävällisestä ajatuksesta, että ruuantähteet ja muut saa kierrätettyä omassa pihassa niin, että lopputuloksena syntyy käyttökelpoista ja ravinteikasta kompostimultaa.
![](https://orivedensanomat.fi/wp-content/uploads/2024/04/Komposti2-1024x653.jpg)
Lämpökompostorin lisäksi perinteisiä eristämättömiä komposteja voi myös edelleen käyttää hieman alueesta riippuen. Määräykset kannattaa tarkastaa oman alueen jätehuoltoviranomaiselta, sillä väärin rakennettu tai hoitamaton komposti voi aiheuttaa roskaantumista, rottaongelmia ja hajuhaittoja. Kompostista on tehtävä myös jätelain mukainen kompostointi-ilmoitus.
Marjatta Wirénin käyttämä lämpökompostori on Biolanin 220-litrainen pikakompostori, joka muistuttaa ulkonäöltään tavallista piharoskista. Kompostori on lämpöeristetty ja haittaeläinsuojattu ja se toimii ympäri vuoden – tosin kovimmilla pakkasilla se tuppaa jäätymään.
– Talvella se täyttyi ääriään myöten jäätymisen takia. Kelien lämmettyä se rupesi sitten taas kompostoimaan.
Wirén kertoo laittavansa kompostoriin kaiken keittiössä syntyvän biojätteen. Hänellä on tiskipöydällä parin litran muoviastia, joka täyttyy yhden henkilön taloudessa muutamassa päivässä.
– Sinne menevät kaikki banaanin ja perunan kuorista kahvinporoihin. Myös suodatinpussit ja talouspaperi kelpaavat biojätteeseen, hän valistaa.
![](https://orivedensanomat.fi/wp-content/uploads/2024/04/Komposti3-1024x683.jpg)
Miten itse kompostori sitten toimii? Wirén näyttää kädestä pitäen.
Kun kompostorin kannen avaa, lehahtaa sieltä lämmin ja tymäkkä jätteiden haju, sillä kompostointiprosessi on pöhöttimessä käynnissä kaiken aikaa 25 lämpöasteen ja hyvän ilmankierron ansiosta.
Ennen biojätteiden kumoamista Wirén kääntelee kompostin sisältöä pitkällä varrella, jotta tähteiden hajoamisprosessi tehostuu. Sienirihmaston ja muun hötön joukosta paljastuu muun muassa vanhoja mandariinin kuoria.
Sekoituksen jälkeen Wirén kumoaa kompostiin keittiöstä mukaan otetun biojäteastian sisällön. Sen jälkeen seosta hämmennetään taas varrella. Lopuksi päälle ripotellaan kompostikuiviketta, ja ei muuta kuin kansi kiinni.
![](https://orivedensanomat.fi/wp-content/uploads/2024/04/Komposti4-1024x679.jpg)
Pääsemme samalla reissulla vilkaisemaan myös, millaista lopputuotetta kompostori tekee. Wirén aukaisee laitteen alaosan luukun, jonka hän on tyhjentänyt viimeksi viime vuoden kesällä. Sieltä paljastuu tiiviisti pakkautunutta ja elämää vilisevää kompostimultaa, eli Wirénin keittiön biojätteiden jäämistö. Seasta paljastuu edelleen avokadon kuoria.
– Avokadon kuori on sellainen, että se ei tässä pöhöttimessä jostain syystä hajoa.
Kompostorimulta olisi periaatteessa valmis käytettäväksi sellaisenaan, mutta Wirén jemmaa sen puutarhansa kukkapenkkiin, josta hän hyödyntää sen joskus myöhemmin.
– Kompostori on kyllä tosi hyvä laite sellaiselle, joka tykkää laittaa puutarhaa tai viljellä jotakin.
![](https://orivedensanomat.fi/wp-content/uploads/2024/04/Komposti5-1024x683.jpg)