![](https://pirkkalainen.fi/wp-content/uploads/2023/11/sana-Tuomas-Gustavsson-artikkelikuva-1024x545.jpg)
Joskus odotuksemme ovat realistisia, ja toteutuvat helposti, toisinaan taas eivät, jolloin saatamme miettiä, että miksi niin kävi. Kaikella on kuitenkin tarkoituksensa ja odotusten toteutumattomuus saattaa olla esimerkiksi oppimiskokemus.
Odotuksiin liittyy usein vahvoja tunteita, kuten iloa ja surua. Iloa odotuksiin tuovat esimerkiksi itselle merkityksen tapahtuman odottaminen, kuten häät tai lapsen syntymä, kun taas surua tuovat esimerkiksi huonot kokemukset, ennakkoluulot tai jonkun asian päättyminen. Yleensä eniten odotuksia liittyy juuri kesään. Kesäisin ollaan paljon lomalla ja silloin on eniten aikaa esimerkiksi juhlien järjestämiseen tai matkailuun. Kesän tapahtumat ovat pitkän talven uurastaneille ikään kuin ”palkintoja” hyvästä työstä. Nämä auttavat myös jaksamaan, kun on jotakin, mitä odottaa.
Raamatussa on myös paljon odotuksia, ennustuksia ja profetioita. Monet niistä liittyvät Jeesukseen. Ensiksi Vanhassa testamentissa kerrottiin, että Jeesus oli luvattu Messias eli Kristus, joka tuli maan päälle suorittamaan tehtävän. Tämä tehtävä oli pelastaa ihmiskunta, jonka Jeesus toteutti kuolemallaan ja ylösnousemuksellaan. Jeesuksen tulemista odotettiin ja lopulta, kun se tapahtui, ihmiset ryhtyivät seuraamaan Häntä.
Luulen, että Jeesuksen näkeminen kansan parissa oli monelle iloinen ja odotettu hetki.